Autor: Tom Lexís | 10.12.2009 16:03 | 1 komentářů | Přečteno: 3857 krát
Český průmyslník a podnikatel Tomáš Baťa se narodil ve Zlíně 3. dubna roku 1876 v rodině ševce. Vyučil se obuvnickému řemeslu a 24. srpna 1894 ve Zlíně založil se svými staršími sourozenci Annou a Antonínem obuvnickou dílnu. V roce 1904 odjel s několika spolupracovníky do USA aby se seznámil se strojní výrobou obuvi. Po návratu postavil novou třípatrovou budovu a zreorganizoval výrobu. V roce 1910 již zaměstnával 350 dělníků a vyráběl 3 400 párů obuvi denně.
Za I. světové války využil váleční konjuktury a dodával miliony párů bot rakousko-uherské armádě. Roku 1918 pracovalo v Baťově továrně na 4 000 zaměstnanců. Je logické, že po válce nastal útlum. Krize donutila mnoho firem – nejen obuvnických – zkrachovat. Také Baťa byl nucen snižovat výrobu. Projevil se však jako skvělý manažér a taktik: odvážným rozhodnutím v září 1922 snížil cenu svých bot na polovinu! Levnými výrobky tak donutil ke krachu ty firmy, které ještě přežívaly a rázem tak ovládl trh. A tak mohl jeho podnik odstartovat k nevídanému rozvoji. Od roku 1923 vyrůstal na okraji města rozsáhlý tovární areál s desítkami moderních budov. Podnik přijímal tisíce nových zaměstnanců a chrlil miliony párů obuvi. Baťovi neodolala ani zlínská radnice: roku 1923 se stal starostou města. Jeho firma budovala ve městě obchodní domy, hotel, kino, nemocnici, školy, vědecké ústavy, filmové ateliéry (kde např. začínali Kádar, Klos aj.) a tisíce nových bytů. Postupně si tak budoval svůj ”stát ve státě”.
Celá Baťova filozofie byla velice jednoduchá, přísně praktická a ryze účelová: na jedné straně vlastnit a vyrábět pokud možno vše, co je k finálnímu výrobku potřeba (od zdrojů surovin až po vlastní obchodní síť), aby se nebylo nutno s nikým dělit o zisk a na druhé straně zainteresovat zaměstnance na výrobě, neboť tento finanční přínos mnohonásobně převýší zvýšené mzdové výdaje. Z “vnějšku” se tato filozofie pak projevovala jako příspěvek k výstavbě města a celého regionu a zavádění sociálních vymožeností pro zaměstnance. Skutečný vztah Baťů ke svým zaměstnancům se ukázal i po letecké tragédii 12. července 1932, při které Tomáš Baťa přišel o život. Vystavená rakev s jeho ostatky byla umístěna výše než rakev jeho osobního pilota J. Broučka, který zaplatil životem chybné rozhodnutí svého šéfa.
Sponzorem portálu jsou referatyzababku.cz,referáty pro vás na zákázku!
© Copyright 2008 - 2010 Portik.cz - all rights reserved, realizace Live trading, s.r.o.
Nezodpovídá za kvalitu, zdroj a prává všech uveřejněních referátů !